Článek
Článek si také můžete poslechnout v audioverzi.
Některé je možné vidět celoročně, jiné po omezenou dobu nebo jen na občasných výstavách. Na vystavení dalšího je nutné si ještě počkat. Seznam Zprávy vybraly pět pokladů, které lze na českém území označit za ty opravdu nejhodnotnější.
Pro milovníky historie je tu jedna dobrá zpráva, která se týká českých korunovačních klenotů. Zatímco dříve byly vystaveny jen při mimořádných příležitostech, prezident Petr Pavel letos v červenci oznámil změnu. Rozhodl, že se budou vystavovat pravidelně každý rok ke konci září při Dni české státnosti. Přitom naposled si je mohla veřejnost prohlédnout v lednu 2023 a předtím v roce 2018.
Magazín Seznam Zpráv
Cestování | Jídlo | Životní styl | Architektura | Historie
- O rekonstrukci Václavského náměstí s architektem Jakubem Ciglerem
- Jizerská sedmička: tipy na místa, po kterých se rádi toulají místní
- Jsou rajčata ovoce, nebo zelenina? Co vše o rajčatech nevíte
- Návod, jak překonat prokletí věčných běžeckých začátečníků
- Na pocit štěstí musíte mít geny, říká vědec Kejnovský
Korunovační klenoty
![](http://d39-a.sdn.cz/d_39/c_img_QN_t/4SPEr/klenoty.jpeg?fl=cro,59,82,776,517%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
České korunovační klenoty.
České korunovační klenoty platí za ten úplně nejznámější a nejcennější český poklad. Tvoří je Svatováclavská koruna, královské jablko, královské žezlo a korunovační plášť. Koruna, žezlo a jablko jsou uloženy v korunní komoře v chrámu svatého Víta, přičemž k jejímu otevření je zapotřebí sedm držitelů klíčů, jelikož dveře mají sedm zámků.
Mezi ně patří prezident republiky a dalších šest zástupců státu, církve a města Prahy. Plášť je uchováván ve speciálním klimatizovaném depozitáři ve sbírkách Pražského hradu.
Svatováclavskou korunu nechal v letech 1345–46 vyrobit Karel IV. ke své korunovaci českým králem. Ostatní předměty přibyly později, pravděpodobně v 16. století.
- Kde je vidět: Pražský hrad, Vladislavský sál Starého královského paláce
- Návštěvní doba: Letos budou klenoty k vidění od 17. do 30. září 2024, přesné informace o otevírací době ještě Hrad zveřejní.
- Vstupné: Zdarma, ale je potřeba počítat s dlouhou řadou, kde můžete podle Hradu čekat přibližně pět až šest hodin hodin.
Příběh mladého Karla IV. v audiopodobě
Od Hrabalových povídek až po Cressidu Cowell a její hit Jak vycvičit draka. Čtěte slavné knižní tituly ušima! Seznam Zprávy v rámci partnerství se soutěží Audiokniha roku připravily projekt Posluchárna SZ, kde nabízí volně k poslechu vybrané tituly předních tuzemských vydavatelů.
Poslechněte si napínavý historický román Josefa Bernarda Prokopa o mládí českého krále Karel IV. – tajný deník. Další informace a jednotlivé kapitoly naleznete zde.
![](http://d39-a.sdn.cz/d_39/c_img_QO_BF/WdcBD/poslucharna-sz.jpeg?fl=cro,0,0,1920,1080%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Seznam Zprávy v rámci partnerství se soutěží Audiokniha roku připravily projekt Posluchárna SZ.
Relikviář svatého Maura
![](http://d39-a.sdn.cz/d_39/c_img_gZ_5/7aLg/relikviar-sv-maura-becov-nad-teplou-pamatka-pozlacene-stribro.jpeg?fl=cro,103,82,622,414%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Relikviář svatého Maura se řadí k takzvaným domečkovým relikviářům.
Raně románská zlatnická památka z první třetiny 13. století, jejíž hodnotu odborníci srovnávají s korunovačními klenoty, je k vidění na hradě a zámku v Bečově nad Teplou na Karlovarsku. Uvnitř relikviáře tvarem připomínající domeček se nacházejí ostatky svatých Jana Křtitele, Maura, Apolináře a Timoteje.
Ačkoliv předmět vypadá na první pohled jako celý ze zlata, je to dřevná schránka potažená pozlaceným stříbrem. Dekoraci tvoří kromě pozlaceného stříbra také drahokamy a polodrahokamy.
Na střeše je umístěn soubor dvanácti reliéfů vyprávějící příběhy světců, kteří jsou v relikviáři uloženi. Na další úrovni lze spatřit 12 apoštolů. V jednom čele je vyobrazen Ježíš Kristus a na druhém svatý Maur.
Kdo byl svatý Maur?
Světec působil zhruba v období prvního až čtvrtého století v Remeši, kde šířil křesťanskou víru. Za tento čin byl odsouzen k pobytu ve vězení, v němž však se šířením víry nadále pokračoval. Po pokřtění 50 spoluvězňů byl spolu s nimi popraven. Jeho ostatky poté získali mniši pro benediktinské opatství ve Florennes v dnešní Belgii a uložili je do relikviáře.
Jak se památka dostala na zámek Bečov na Karlovarsku? Původně byl předmět na zakázku vyroben pro klášter v belgickém městě Florennes, který byl však zrušen po francouzské revoluci. Tehdejší majitel bečovského panství Alfréd de Beaufort-Spontin tehdy relikviář odkoupil a nechal jej zhruba v polovině 19. století opravit. Následně ho Beaufort-Spontinové nechali přemístit na svůj zámek v Bečově nad Teplou.
Kvůli kolaboraci s nacisty během druhé světové války musel tento šlechtický rod na základě Benešových dekretů opustit zemi. Před tím však Beaufort-Spontinové ukryli relikviář pod podlahu hradní kaple Navštívení Panny Marie, kde pak ležel zapomenutý 40 let. Až v roce 1985 ho znovu objevili kriminalisté při vyšetřování případu, kdy se jistý americký obchodník zajímal o odkoupení blíže neurčené historické československé památky.
Po vyjasnění majetkových a vlastnických vztahů začaly roku 1991 restaurátorské práce, které trvaly jedenáct let. Od roku 2002 je památka opět na zámku a v návštěvní době a při zvláštních příležitostech ji může spatřit i veřejnost.
- Kde ho vidět: Hrad a zámek Bečov nad Teplou
- Návštěvní doba: Do konce srpna si můžete památku prohlédnout od úterý do neděle v čase 9:00 až 17:00. Návštěvní doba se liší napříč měsíci, aktuální informace najdete na stránkách zámku.
- Vstupné: Dospělí 240 Kč, senioři a mládež do 24 let 190 Kč, děti do pěti let zdarma, od šesti do 17 let 70 Kč.
Palladium Země české
![](http://d39-a.sdn.cz/d_39/c_img_F_N/d0bDBz.jpeg?fl=cro,0,0,3500,2329%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Palladium země české.
Pozlacený měděný reliéf s vyobrazením Panny Marie s Ježíškem v náručí je uchován ve Staré Boleslavi v chrámu Nanebevzetí Panny Marie. Palladium je zasazené do stříbrného rámu s polodrahokamy a vyobrazené postavy mají korunky ze zlata s diamanty. Ochranou země české byla tato malá destička o rozměrech 13,5 × 19 centimetrů jmenována v roce 1609 po vydání majestátu Rudolfa II.
O původu reliéfu existuje několik příběhů. Podle jednoho z nich jej dostala svatá Ludmila od svatého Metoděje při svém křtu. Po její smrti zdědil Palladium její vnuk svatý Václav, který ho měl u sebe i v den svého zavraždění ve Staré Boleslavi.
Jeho sluha se poté reliéfu ujal, zahrabal ho do země, a tak se palladium přibližně na dvě a půl století ztratilo. K jeho znovunalezení došlo ve 12. století, v místě nálezu dnes stojí zmíněný chrám Nanebevzetí Panny Marie.
V průběhu českých dějin, například během třicetileté války, čelil reliéf loupeži a poničení. Byl také ukryt před nacisty a v období komunistického režimu do roku 1968 uzamčený v trezoru StB.
- Kde ho vidět: chrám Nanebevzetí Panny Marie, Stará Boleslav
- Návštěvní doba: Palladium země české je možné zhlédnout pouze s průvodcem, a to do 30. září 2024 od úterý do neděle v čase 10:00 až 13:00 hodin. V době mší a jiných církevních nebo kulturních akcí jsou pro ně prostory chrámu vyhrazeny, a tudíž se návštěvní doba liší. Otvírací dobu sledujte na stránkách poutního místa Stará Boleslav.
- Vstupné: Dospělí 200 Kč, senioři, děti od šesti let a studenti 150 Kč, děti do šesti let zdarma, rodinné vstupné (dva dospělí a děti do 15 let) 400 Kč. Vstupenky zakoupíte v Informačním a kulturním centru Stará Boleslav.
Závišův kříž
![](http://d39-a.sdn.cz/d_39/c_img_gX_3/5AKB3/zavisuv-kriz-detail.jpeg?fl=cro,0,0,1800,1199%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Detail Závišova kříže.
Dvouramenný raně středověký relikviářový kříž ze zlata je uchován ve vyšebrodském cisterciáckém klášteře na Lipensku v gotické Rožmberské oratoři. Zdobí ho drahokamy a perly. Ramena sedmdesát centimetrů vysokého kříže s podstavcem končí trojlistou francouzskou lilií. V jeho středu se nachází dřevěný úlomek kříže, na kterém zemřel Ježíš Kristus. Není to však jediná relikvie ve kříži, uchovává celkem až 25 ostatků svatých.
Kříž daroval mnichům vyšebrodského kláštera šlechtic Záviš z Falkenštejna. Přesný původ památky však není jasný. Pravděpodobně byl vyroben ve 20. nebo 30. letech 13. století v Ostřihomi v Uherském království jako korunovační klenot krále Bély IV. Záviš z Falkenštejna se ke kříži nejspíše dostal díky tomu, že se oženil s Bélovou vnučkou.
Za minulého režimu byl uložen v chrámové pokladnici svatého Víta na Pražském hradě, po revoluci se dostal zpět do vyšebrodského kláštera. V roce 2010 byl vyhlášen národní kulturní památkou. V roce 2024 vznikl také haptický model kříže doplněný popisem konkrétních námětů v Braillově písmu, určený pro nevidomé návštěvníky nebo ty s poruchou zraku.
- Kde ho vidět: cisterciácký klášter Vyšší Brod
- Návštěvní doba: Závišův kříž je možné vidět vždy jen v letní sezoně od května do konce září. Prohlídky, které zahrnují i expozice gotických sklepení, se konají od pondělí do soboty od 9:30 hodin, začátek té poslední je v létě a v září od 16:30 hodin.
- Vstupné: Dospělí 100 Kč, senioři, děti od šesti let a studenti 80 Kč, děti do šesti let zdarma, rodinné vstupné (dva dospělí a dvě a více dětí) 250 Kč. Vstupenky lze zakoupit pouze na pokladně kláštera v Návštěvnickém centru.
Milevský poklad - hřeb z Kristova kříže
![](http://d39-a.sdn.cz/d_39/c_img_QM_BB/KfZBu/milevsky-poklad-hreb-relikvie.jpeg?fl=cro,0,0,1800,1200%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Kristův hřeb z Milevska.
Milevský poklad patří v našem výběru mezi nejmladší archeologický objev v České republice, protože se našel v prosinci 2020 v trámové dutině za trezorovou místností kostela svatého Jiljí v Milevsku. Je to dubová schránka ze čtvrtého až pátého století s odseknutou částí železného hřebu, jenž s největší pravděpodobností pochází z takzvaného Pravého kříže, na kterém zemřel Ježíš Kristus.
Víko schránky původně tvořil masivní zlatý plech s tepaným nápisem „IR“, což je zkratka pro latinské Iesus Rex – Ježíš Král. Poklad byl zřejmě ukrytý od počátku 15. století, kdy klášter ohrožovali husité. Kus hřebu je dlouhý přibližně šest centimetrů a v horní části se na něm nachází křížek z jedenadvacetikarátového zlata.
Hřeb je velmi vzácnou křesťanskou relikvií. Zatím ho nelze trvale vystavit, jelikož je nejdříve potřeba dokončit potřebné analýzy, restaurátorské práce a také vybudovat stálou expozici v prostorách milevského kláštera. Veřejnost ho však už měla možnost výjimečně spatřit na deset dní, a to v dubnu 2023 na krátkodobé výstavě v Prácheňském muzeu.